![djeca](https://relax-portal.info/relax/wp-content/uploads/2024/07/djeca-678x381.jpeg)
Osnovni cilj trgovaca ljudima je ostvarivanje zarade kroz eksploataciju osoba, bilo da se radi o prinudnom radu, prosjačenju, brakovima ili nekom drugom obliku
Porazni su podaci o stanju trgovine ljudima u našoj zemlji. Tijekom 2021. godine najveći broj žrtava su bila djeca. Žrtve su najčešće podvrgnute prisilnom radu, odnosno prosjačenju ili služenju u domaćinstvu, praksi prisilnih i ugovorenih brakova, seksualnom iskorištavanju, te počinjenju kaznenih djela poput džeparenja i krađa. Najčešće su žrtve vrbovane putem online platformi.
Osnovni cilj trgovaca ljudima je ostvarivanje zarade kroz eksploataciju osoba, bilo da se radi o prinudnom radu, prosjačenju, brakovima ili nekom drugom obliku. Ovi vidovi trgovine ljudima teško se identificiraju zbog neprepoznavanja elemenata kaznenog djela, ali i činjenice da žrtve često nisu svjesne da su u lancu trgovine ljudima, javlja BHRT.
– U posljednje tri godine, od 2020. pa do evo dana kada o tome govorimo, MFS-EMMAUS je u svom skloništu zbrinuo 94 žrtve trgovine ljudima, od čega 86-ero djece. Sada možete zamisliti, znači preko 92 % su djeca što ukazuje na to koji su nama problemi u BiH, kaže voditeljica Ureda MFS-EMMAUS Sarajevo Amela Efendić.
– Imali smo slučajeva raznih, ne smijem pojedinosti ali otprilike su to žrtve trgovine ljudima u online okruženju. Većinom se to svodi na vrbovanje djece prije svega, maloljetnika kroz snapchat primjera, i onda odlazak te djece na sastanak s trgovcima ljudima, iskorištavanje, tako dalje i vrbovanje njih za seksualnu eksploataciju, pojašnjava stručnjak za cyber-kriminal Saša Petrović.
Trgovina ljudima je kazneno djelo. Neki od mogućih načina da se žrtva oslobodi iz “lanca” trgovine ljudima su organizirana policijska suradnja i uz pomoć treće osobe. Pravna podrška kažu sugovornici BHRT-a je neizostavna u ovoj borbi jer je važno steći povjerenje žrtve.
– Žrtva je negdje tu barem po konceptu našeg zkp-a na margini, ponekad prepuštena sama sebi i vrlo je teško da ostvari svoja prava bez pomoći nekoga tko je uz nju, ističe umirovljena tužiteljica Hajrija Hadžiomerović Muftić.
– Ta pravna pomoć se ogleda i u tome da za njih sačinjavamo prijedloge za ostvarivanje imovinsko-pravnog zahtjeva, a na osnovu dokumetacije koja postoji u spisu, pojasnila je koordinatorica Odjela za besplatnu pravnu i psihološku pomoć Aida Ćosić.
A sve osobe u riziku i žrtve trgovine ljudima savjete i pomoć mogu dobiti pozivom na besplatnu liniju za podršku – 080 022 323.
![](https://relax-portal.info/relax/wp-content/uploads/2020/06/vrtlarija-šarić.jpg)